Vasaros kultūra Lietuvos miesteliuose
Šią savaitę dėmesį norisi atkreipti į mažas Lietuvos gyvenvietes, kurios savo kultūrinėmis veiklomis ir pramogomis dažnai nenusileidžia didiesiems miestams. Etnografinėje sodyboje „Gīvenėms“ prie Bilionių piliakalnio vykstant tautodailės plenerui „Šimtmečio veidai ir vaizdai 2024“ bei Thomo Manno festivaliui Nidoje, paskelbtos ir 2025 m. mažosios Lietuvos kultūros sostinės – abejonių nelieka, kad kultūra klesti ir už didžiųjų miestų.
Kone visą savaitę (iki liepos 19 d.) Bilionuose vyks tapybos, medinių virtuvės įrankių, akmentašystės ir medžio drožėjo, šaukštininko, puodžiaus ir kitų amatų pristatymai, šiaudinių sodų pynimo edukacijos, keramikos kūrybinės dirbtuvės, odinių papuošalų dirbtuvės, Šilalės krašto kulinarinio paveldo „Pasmuokavuok, kāp skanē“ knygos pristatymas bei patiekalų degustacija, paskaitą skaitys profesorius habil. dr. Libertas Klimka, vyks pažintinis žygis „Norberto Vėliaus takais“, o pleneras bus uždarytas su darbų pristatymais ir skrabalų virtuozo bei dainininko Regimanto Šilinsko muzikine programa ir vakarone.
Šią savaitę Pajūrio rekreacinėje teritorijoje šurmuliuoja ir tradicinė VšĮ „Etnoklubas” rengiama vaikų bei jaunuolių etnokultūrinė stovykla „Etnokultūros kūrybinės dirbtuvės”. Su jaunimu savo patirtimi bei žiniomis dalinsis daugiau nei 20 pedagogų, tautodailininkų, folkloro specialistų,tradicinių amatų meistrų, kultūros darbuotojų ir kt.
Nidoje vyksta jau XXVIII-asis tarptautinis Thomo Manno festivalis, taip pat siūlantis plačią kultūrinę programą. Koncertus, parodas, filmų peržiūras bei turiningas diskusijas ir netgi unikalią operetę pagal Denis Diderot eiliuotą kūrinį, skirtą pašto keliui iš Karaliaučiaus į Klaipėdą – visa tai šiemet jungia kultūros kraštovaizdžių ir viršūnių tema. Vyksta
Th. Manno kūrybos skaitymai bei susitikimas su tradicinio esė konkurso laimėtojais. Penktadienį nuskambės lietuvių ir lenkų kompozitorių Osvaldo Balakausko bei Krzysztofo Pendereckio kūriniai, o festivalį uždarant, šeštadienį styginių orkestras gros George Enescu kūrinius.
Jotvingių premijos komitetas jau priima kandidatūrų siūlymus 2024 m. Jotvingių ir Jaunojo jotvingio premijoms gauti. Jotvingių premija skiriama už per pastaruosius 2 metus išleistą geriausią poezijos knygą, o Jaunojo jotvingio premija – už geriausią jauno autoriaus (iki 35 metų amžiaus imtinai) originaliosios poezijos, verstinės poezijos ar poezijos kritikos knygą, taip pat išleistą per pastaruosius 2 metus. Kandidatūras premijoms gali teikti leidyklos, meno kūrėjų asociacijos, fiziniai ir juridiniai asmenys iki rugpjūčio 16 d.
Lietuvos mažųjų kultūros sostinių projektų atrankos posėdyje išrinktos 2025 m. Mažosios kultūros sostinės, atstovaujančios kiekvienam etnografiniam regionui. Paraiškas vertinusi komisija nusprendė šį vardą suteikti Žeimeliui (Pakruojo r.), Rudaminai (Vilniaus r.), Kudirkos Naumiesčiui (Šakių r.), Drevernai (Klaipėdos r.) ir Švėkšnai (Šilutės r.). Mažųjų kultūros sostinių atrankos laimėtojai didelį dėmesį skirs veikloms, kurios stiprins vietos kultūrinį identitetą, partnerystes, kurs naujas ir puoselės jau esamas tradicijas, sutelks skirtingų kartų ir patirčių žmones, garsins miestelio vardą bei paveldą ir kt.
Projektas „Mažosios kultūros sostinės” yra organizuojamas nuo 2014 m., o šį titulą jau yra pelniusios daugiau nei 80 gyvenviečių bei miestelių.
Kotryna PETRAITYTĖ